|
עמוד:286
עם זאת יש לבעייה זו עוד צד : האיכרים מתלוננים על היוקר ה"עצום" של העבודה העברית . מובן , שאנו מפקפקים מאוד בהיגיון שבחישוב קצר ראות זה . בלא לדבר על כד , שהרבה יותר "זול" להעסיק ( אפילו נשלם יותר מהדרוש ) פועלים בעלי רמה מוסרית גבוהה , ועוד יותר חשובים שיקולים אחרים , אף הם שיקולי "משק" , ביטחון , עליית כוח הקנייה של הפועל העברי ( הערבי אינו קונה במושבה דבר , ( ואחרון , האינטרס הכללי של ההתיישבות — "ככל , שתהיה יותר תעסוקה לעובד העברי , כן ירבו הסיכויים לעלייה ; ככל שירבו העולים , בו יזרום יותר כסף יהודי , פרטי ולאומי . " אולם תהיה זו איוולת לשכוח שהאיכר הממוצע הוא אדם בעל רמת חיים כאוד "ממוצעת , " ואם דרושים לו 200 פועלים ולכל אחד יש "לשלם יותר מהדרוש" — ולוא גם כדי שלושה גרושים ליום בלבד , — הרי מגיע הסכום החודשי המוסף לכדי 15 לירות , וסכום זה עולה לעיתים קרובות על הקציבה החודשי של משפחת איכרים ממוצעת . אפשר להוכיח לראש משפחה כזאת , שחישוביו הם "קצרי ראות ; " אולם בני אדם , שהכנסתם אינה גדולה , לא תמיד הם מצליחים להתנהג על פי הערכת התועלת שתצמח למשקם בטווח הרחוק ואשר אין עליה עוררין . זאת יודע כל אחד מאתנו לפי נסיונו הפרטי . זמן רב עוד לפני הפילוג בקאבינט מפלגת העבודה באנגליה ובתנועה , הזהיר סנואודן את הפועלים באמרו , כי דרגת השכר איננה בעצם בגדר "טאבו" — וכי יש זמנים , שבהם , — למען שמירה על התעשייה הלאומית , כלומר , לשם הבטחת אפשרות קבלתו של כל שכר שהוא , — יש להנמיך את דרגות השכר המקודשות האלה . ויצעקו מנהיגי הפועלים נגד התנכלות שכזאת למה שנחשב "טאבו" ככל שיצעקו ; יתירה מזאת — ככל שתהיה נכונה האמת , שאין עוררין עליה , כי הורדת השכר פירושה פגיעה נוספת בעובד ובמשפחתו , — כן יהא על העובד בארץ ישראל , בין שירצה בכך ובין שלא ירצה , לבדוק ולתת דעתו גם על צידה זה של הבעייה . בוויכוח על העבודה העברית אין העניין תלוי אך ורק בעקשנותו או בקמצנותו או בחמדנותו של האיכר . משקד , של ארץ פרימיטיווית לא תמיד יש בכוחו לעמוד בתנאי העבודה , שהם נורמאליים לגבי ארצות שדרגת התפתחותן גבוהה , וגם שם , כפי שראינו , לא תמיד ניתן לעמוד בהם בפועל . צעקות היסטריות על התנקשות באינטרסים של מעמד הפועלים לא יועילו במקרה זה : יהא צורך לבדוק את הבעייה מחדש . 1 סנואודן , פיליפ , ( 1937—1864 ) מדינאי בריטי , שר האוצר בממשלות העבודה ב 1924 ו . 1929
|
![מכון ז'בוטינסקי בישראל](http://lib.cet.ac.il/storage/publishers/500_599/mahonzabotinski2.gif)
|