|
עמוד:12
חקר האנושי- החולף [ 12 ] אולם בתוך הבוקה והמבולקה הגלובלית הזו, קומץ מדעני חברה סימנו לעמיתיהם שאדרבה – דווקא בעיתות חירום מעין אלו יש צורך לגייס את מיטב הכוחות למחקר של התהליכים החברתיים, המסייעים להתפשטות הנגיף ולהתמודדות עם מצבי המשבר החברתי שהמגפה מעוררת . כבר בחודשים פברואר ומארס 2020 נאספו עדויות ראשונות על השפעות הקורונה בישראל, וכבר באותה עת הונח מצע תיאורטי ראשוני להבנתם של היבטים חברתיים בקורונה . כך, בתחילת מארס 2020 קראו עורכי האסופה הנוכחית למדעני ומדעניות חברה בישראל להתגייס לעריכת סדרה של מחקרים בהולים – מה שמכונה כאן ׳אתנוגרפיות בהולות׳ – בהקשרים שונים שבהם הם מתמחים ומתמחות . האסופה הנוכחית היא תוצר של התגייסות חירום זו של קהילת מדעני החברה בישראל . המחקרים המדווחים כאן נערכו בחודשים הראשונים של המגפה, מרביתם עד לסוף הסגר הראשון, ביולי 2020 . עושר הממצאים שהם מדגימים מראה כי ניתן לקיים אתנוגרפיה בהולה גם בסגר חברתי – לאמור, במצב שבו מדעניות ומדענים הוגבלו בתנועה ובמפגשים פנים אל פנים . הם גם מדגימים כי התובנות שניתן לחלץ ממחקרי בזק כאלו יש בהן לתרום לקבלת החלטות ולהבנת השלכותיהן החברתיות . כך, גם ללא הצעות מחקר מאושרות וללא תקציב ייעודי – חוקרי וחוקרות מדעי החברה הוכיחו שהמחקר שלהם היה ונותר רלוונטי, מעשיר ואף חיוני . קוראי הפרקים באסופה יבחינו כי האתנוגרפיות הבהולות שבספר חושפות את חוויית ה׳בהילות׳ שליוותה את החודשים הראשונים של מגפת הקורונה . החוקרים והחוקרות מתעדים תחושות של אימה במרחב הציבורי, חשש מהפרת הנחיות, פחדים בבידוד או בספינת הקורונה – והקורא אולי יתקשה להעריך, בדיעבד, שזו הייתה החוויה בזמן התרחשותה . לפיכך, העדויות כאן מתעדות – כמו תחקירים טלוויזיוניים שנעשו בזמן אמת – את החוויה האנושית בעת הטלטלות הראשוניות של השינוי שחוללה המגפה . לימים, חרדות המוות מפנות מקום לשגרה חדשה של רצף של גלים, כדי כך שדברים שלא עלו על הדעת בטרם הקורונה הופכים למציאות נסבלת ומנורמלת . יתירה מזאת, חלק מן הפרקים חושפים את החוויה של קבוצות ייחודיות – וגם ביחס למציאות חייהן יש להפגין אמפתיה ולנסות להיכנס לנעליים של הדוברים המייצגים את הקבוצה הנחקרת . אפילו עורכי האסופה מצאו עצמם מופתעים . זה חלק ממה שמרתק במציאות בהולה המלווה באתנוגרפיה בהולה . את המונח ״אתנוגרפיה בהולה״ טבעה העורכת הראשית של אסופה זו במחקר על תנועת המחאה החברתית ב- ,2011 אליה נקלעה ברגעים הראשונים להיווצרותה . כמו מגפת הקורונה, אירועי המחאה, שנמשכו בישראל כמה שבועות, היו גם הם חלק מתנועת מחאה כלל-עולמית . אבל בהקשר ההוא,
|
![הוצאת אוניברסיטת בר אילן](http://lib.cet.ac.il/storage/publishers/1300_1399/logo_bar_ilan_maarehet_virtualit.gif)
|