|
עמוד:10
10 אליאב טאוב דרכי הנהגתם של הרבנים שך ויוסף ראויות לבחינה מדוקדקת לא רק בשל תפקודם כגדולי תורה שהגיעו למעמד פוליטי רם, כי אם גם - ואולי בעיקר - בשל אופי הנהגתם האישי, השונה מההנהגה המוכרת של מועצת גדולי התורה - סמכותה הרוחנית של אגודת ישראל ( להלן אגו"י ) . ההבדל במבנה ההנהגה מתבטא בכך שמועצת גדולי התורה של אגו"י תפקדה במשך דורות כגוף קולקטיבי, שאיחד בתוכו גדולי תורה מהפלג החסידי והליטאי כאחד, ואילו הנהגת הרבנים שך ויוסף, מתמקדת דווקא בסמכותם האישית . התפתחות זו במבנה ההנהגה של הרבנים שך ויוסף, בשילוב מעמדם הפוליטי הבולט, מציבים את טיפוסי הנהגתם האישית כראויים לבחינה עצמאית, שתסייע לעמוד על ההתמודדות של ההנהגה הדתית-שמרנית בישראל עם המציאות המודרנית . חוסר ההבחנה בספרות המחקר בין ההנהגה הרבנית הקולקטיבית שקמה בתחילת המאה ה- 20 בחוץ לארץ לבין ההנהגה הרבנית בת זמננו, שאינה קולקטיבית, פוגם ביכולת לעמוד על מורכבותה של ההנהגה הדתית בישראל . ראשית, נוצר הרושם כאילו לא חלו תמורות משמעותיות במבנה ההנהגה החרדית ובדרכי התמודדותה מאז קמה המדינה . שנית, אין ניסיון לבחון את מידת מעורבותם הציבורית של מנהיגים חרדיים בפוליטיקה ואת מידת ההתייחסות לכך באידיאולוגיה הייחודית של כל אחד מהאישים והמחנות, וזאת לאור העובדה שהמדינה המודרנית היא גוף חילוני . אשר על כן, יש לבחון את השאלה כיצד ככלות הכול מצליחים רבנים בעלי השקפה דתית שמרנית, בנפרד מגוף קולקטיבי, להגיע למעמד מרכזי 5 במערכת הפוליטית בישראל, ומהן השלכותיו של המצב הזה . על דמות הרבנים שך ויוסף הרב עובדיה יוסף נולד בבגדד ב- 1920 . את דרכו הציבורית החל בשנת ,1945 כשמונה לחבר בבית הדין בירושלים, ובמשרה זו
|
![רסלינג](http://lib.cet.ac.il/storage/publishers/2200_2299/resling.gif)
|